Innehåll

# Finansfunktioner del tre

## FÖRRÄNTNING

Beräknar det ackumulerade värdet på startkapitalet för en serie periodiskt varierande räntesatser.

#### Syntax

FÖRRÄNTNING (Kapital; Schema)

Kapital är startkapitalet.

Schema är en serie räntesatser, till exempel som ett intervall H3:H5 eller som en (Lista)(se exemplet).

This function ignores any text or empty cell within a data range. If you suspect wrong results from this function, look for text in the data ranges. To highlight text contents in a data range, use the value highlighting feature.

#### Exempel

1000 valutaenheter har placerats på tre år. Räntesatserna har varje år uppgått till 3%, 4% och 5%. Hur högt är värdet efter tre år?

=FVSCHEDULE(1000;{0.03;0.04;0.05}) returns 1124.76.

## KUPANT

Returnerar antalet räntebetalningar mellan betalningsdatumet och förfallodagen.

#### Syntax

COUPNUM(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodagen är 2001-11-15. Räntan betalas halvårsvis (frekvensen är 2). Hur många räntedagar blir det om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPNUM("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 2.

## KUPDAGB

Returnerar antalet dagar i den aktuella ränteperioden där betalningsdagen infaller.

#### Syntax

COUPDAYS(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodatum är 2001-11-15. Ränta betalas per halvår (frekvensen är 2). Hur många dagar är det i ränteperioden där betalningsdatumen infaller om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPDAYS("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 182.5.

## KUPDAGBB

Returnerar antalet dagar från den första dagen för räntebetalningen för en säkerhet fram till och med betalningsdagen.

#### Syntax

COUPDAYBS(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodagen är 2001-11-15. Räntan betalas halvårsvis (frekvensen är 2). Hur många dagar är det om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPDAYBS("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 71.

## KUPDAGNK

Returnerar antalet dagar från betalningsdatumet till nästa räntedatum.

#### Syntax

COUPDAYSNC(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodatum är 2001-11-15. Ränta betalas per halvår (frekvensen är 2). Hur många dagar är det till nästa räntebetalning om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPDAYSNC("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 110.

## KUPFKD

Returnerar datumet för räntedagen som infaller före betalningsdatumet. Formaterar resultatet som ett datum.

#### Syntax

COUPPCD(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodatum är 2001-11-15. Ränta betalas per halvår (frekvensen är 2). Vilket var räntedatumet före inköpet om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPPCD("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 2000-15-11.

## KUPNKD

Returnerar datumet för den första räntedagen som infaller efter betalningsdatumet. Formaterar resultatet som ett datum.

#### Syntax

COUPNCD(Settlement; Maturity; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Ett värdepapper köps 2001-01-25; förfallodagen är 2001-11-15. Räntan betalas halvårsvis (frekvensen är 2). När blir nästa räntedatum om daglig ränteberäkning (bas 3) används?

=COUPNCD("2001-01-25"; "2001-11-15"; 2; 3) returns 2001-05-15.

## PERIODER

Returnerar antalet perioder för en investering baserat på periodiska, konstanta betalningar och en konstant ränta.

#### Syntax

NPER(Rate; Pmt; PV [ ; [ FV ] [ ; Type ] ])

ränta är räntesatsen för en periods betalning.

Betalning är den konstanta annuitet som betalas under varje period.

Nuvärde är det nuvarande värdet av varje betalning.

Slutvärde (valfritt) är det framtida värde som uppnås vid den sista periodens slut.

Typ(valfritt) är förfallodatumet för betalningen i början eller slutet av perioden.

I LibreOffice Calc-funktioner kan de parametrar som markeras som "valfria" bara utelämnas när inga efterföljande parametrar finns. I till exempel en funktion med fyra parametrar, där de två sista parametrarna markeras som "valfria", kan du utelämna parameter 4 eller parametrarna 3 och 4, men inte utelämna enbart parameter 3.

#### Exempel

Hur många betalningsperioder omfattar en betalningstid vid en periodisk räntesats på 6%, en periodisk betalning på 153,75 valutaenheter och ett nuvärde på 2 600 valutaenheter?

=NPER(6%;153.75;2600) = -12,02. The payment period covers 12.02 periods.

## RBETALNING

Beräknar de periodiska amorteringarna för en investering med regelbundna betalningar och en fast ränta.

#### Syntax

IPMT(Rate; Period; NPer; PV [; FV [; Type]])

ränta är räntesatsen för en periods betalning.

P är den period för vilken ränta på ränta ska beräknas. P=BETALNING om räntan på räntan ska beräknas för den sista perioden.

Perioder är det totala antalet perioder då annuiteter betalas.

Nuvärde är det nuvarande värdet av varje betalning.

Slutvärde (valfritt) är det slutliga värde (framtida värde) som ska ha uppnåtts när alla betalningar är gjorda.

F (valfritt) är förfallotidpunkten. F = 1 om betalningen görs under periodens början; F = 0 (standardvärde) om den görs vid dess slut.

#### Exempel

Hur stor är förräntningen under den femte perioden (året), om den konstanta räntan är 5% och nuvärdet är 15 000 valutaenheter? Den periodiska betalningstiden är sju år.

=IPMT(5%;5;7;15000) = -352.97 currency units. The compound interest during the fifth period (year) is 352.97 currency units.

## RRI

Beräknar räntan som resulterar från avkastningen från en investering.

#### Syntax

RRI (P; Nuvärde; Slutvärde)

P är det antal perioder som krävs för att beräkna räntesatsen.

Nuvärde är det nuvarande (aktuella) värdet. Kontantvärdet är insättningens storlek, eller det aktuella kontantvärdet för en naturaförmån. Ett positivt värde måste anges som insättningens värde, dvs. insättningen får inte vara 0 eller <0.

Slutvärde bestämmer insättningens önskade kontantvärde.

#### Exempel

För fyra perioder (år) och ett kontantvärde på 7 500 valutaenheter, ska räntesatsen på avkastningen beräknas om det framtida värdet är 10 000 valutaenheter.

=RRI(4;7500;10000) = 7,46 %

Förräntningen måste uppgå till 7,46% för att 7 500 valutaenheter ska bli 10 000 valutaenheter.

## RÄNTA

Returnerar den konstanta räntesatsen per period för en annuitet.

#### Syntax

RATE(NPer; Pmt; PV [ ; [ FV ] [ ; [ Type ] [ ; Guess ] ] ])

Perioder är det totala antalet perioder då betalningar görs.(betalningsperiod).

Betalning är den konstanta summa (annuitet) som betalas under varje period.

Nuvärde är det nuvarande värdet av varje betalning.

Slutvärde (valfritt) är det framtida värde som uppnås när samtliga periodiska betalningar gjorts.

Typ (valfritt) är förfallodatumet för den periodiska betalningen, i början eller slutet av en period.

Gissning (valfritt) bestämmer det uppskattade värdet av räntan med cirkulär beräkning.

I LibreOffice Calc-funktioner kan de parametrar som markeras som "valfria" bara utelämnas när inga efterföljande parametrar finns. I till exempel en funktion med fyra parametrar, där de två sista parametrarna markeras som "valfria", kan du utelämna parameter 4 eller parametrarna 3 och 4, men inte utelämna enbart parameter 3.

#### Exempel

Hur stor är den konstanta räntesatsen vid en betalningstidsrymd på 3 perioder, om 50 valutaenheter betalas regelbundet och nuvärdet är 900 valutaenheter?

=RATE(3;-10;900) = -75.63% The interest rate is therefore 75.63%.

## SLUTVÄRDE

Returnerar slutvärdet av en investering baserat på periodiska, konstanta betalningar och en konstant räntesats.

#### Syntax

FV(Rate; NPer; Pmt [ ; [ PV ] [ ; Type ] ])

ränta är räntesatsen för en periods betalning.

Perioder är det totala antalet perioder (betalningsperiod).

Betalning är den annuitet som betalas regelbundet per period.

Nuvärde (valfritt) är investeringens( nuvarande) kontantvärde.

Typ (valfritt) anger om betalning ska ske i början eller slutet av en period.

I LibreOffice Calc-funktioner kan de parametrar som markeras som "valfria" bara utelämnas när inga efterföljande parametrar finns. I till exempel en funktion med fyra parametrar, där de två sista parametrarna markeras som "valfria", kan du utelämna parameter 4 eller parametrarna 3 och 4, men inte utelämna enbart parameter 3.

#### Exempel

Hur stort är slutvärdet av en investering, om räntesatsen är 4% och betalningstiden vid en periodisk betalning om 750 valutaenheter sträcker sig över två år? Investeringens nuvärde är 2 500 valutaenheter.

=FV(4%;2;750;2500) = -4234.00 currency units. The value at the end of the investment is 4234.00 currency units.

## UDDAFAVKASTNING

Beräknar avkastningen från en säkerhet om det första räntedatumet infaller oregelbundet.

#### Syntax

ODDFYIELD(Settlement; Maturity; Issue; FirstCoupon; Rate; Price; Redemption; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Emission är värdepapprets emissionsdatum.

FörstaKupong är värdepapprets första ränteperiod.

Ränta är räntesatsen per år.

Pris är värdepapprets pris.

Inlösen är det nominella inlösningsvärdet per 100 valutaenheter.

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

## UDDAFPRIS

Beräknar priset per 100 valutaenheter i nominellt värde på en säkerhet, om det första räntedatumet infaller oregelbundet.

#### Syntax

ODDFPRICE(Settlement; Maturity; Issue; FirstCoupon; Rate; Yield; Redemption; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

Emission är värdepapprets emissionsdatum.

FörstaKupong är värdepapprets första räntedatum.

Ränta är räntesatsen per år.

Avkastning är den årliga avkastningen för värdepappret.

Inlösen är det nominella inlösningsvärdet per 100 valutaenheter.

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

## UDDASAVKASTNING

Beräknar avkastningen från en säkerhet om det senaste räntedatumet infaller oregelbundet.

#### Syntax

ODDLYIELD(Settlement; Maturity; LastInterest; Rate; Price; Redemption; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

SistaRänta är sista räntedatum för ett värdepapper.

Ränta är räntesatsen per år.

Pris är värdepapprets pris.

Inlösen är det nominella inlösningsvärdet per 100 valutaenheter.

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Betalning: 20 april 1999, Förfallodag: 15 juni 1999, Sista kupongdatum: 15 oktober 1998. Ränta: 3,75 procent, Pris: 99,875 valutaenheter, Inlösningsvärde: 100 valutaenheter, betalningarnas Frekvens: halvårsvis = 2, Bas: = 0

Avkastningen på värdepapperet, som har ett oregelbundet sista kupongdatum, beräknas på följande sätt:

=ODDLYIELD("1999-04-20";"1999-06-15"; "1998-10-15"; 0.0375; 99.875; 100;2;0) returns 0.044873 or 4.4873%.

## UDDASPRIS

Beräknar priset per 100 valutaenheter i nominellt värde på en säkerhet, om det senaste räntedatumet infaller oregelbundet.

#### Syntax

ODDLPRICE(Settlement; Maturity; LastInterest; Rate; Yield; Redemption; Frequency [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallotid är det datum som värdepappret förfaller (upphör att gälla).

SistaRänta är sista räntedatum för ett värdepapper.

Ränta är räntesatsen per år.

Avkastning är den årliga avkastningen för värdepappret.

Inlösen är det nominella inlösningsvärdet per 100 valutaenheter.

Frekvens är antalet periodiska räntebetalningar per år (1, 2 eller 4).

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

Betalning: 7 februari 1999, Förfallodag: 15 juni 1999, Sista kupongdatum: 15 oktober 1998. Ränta: 3,75 procent, Avkastning: 4,05 procent, Inlösningsvärde: 100 valutaenheter, betalningarnas Frekvens: halvårsvis = 2, Bas: = 0

Priset per 100 valutaenheter per värdet av ett värdepapper som har ett udda sista räntedatum beräknas så här:

=ODDLPRICE("1999-02-07";"1999-06-15";"1998-10-15"; 0.0375; 0.0405;100;2;0) returns 99.87829.

## VDEGRAVSKR

Returnerar avskrivningen enligt den variabla degressiva metoden för en viss del av en avskrivningsperiod.

#### Syntax

VDB(Cost; Salvage; Life; Start; End [; Factor [; NoSwitch]])

Kostnad är tillgångens anskaffningsvärde.

Restvärde är tillgångens restvärde vid livslängdens slut.

Livslängd är avskrivningsperiodens längd för tillgången.

S är avskrivningens start. A måste anges i samma datumenhet som tiden.

Slut är avskrivningens slut.

FA (valfritt) är avskrivningsfaktorn. FA = 2 är dubbel avskrivning.

NoSwitchis an optional parameter. NoSwitch = 0 (default) means a switch to linear depreciation. In NoSwitch = 1 no switch is made.

I LibreOffice Calc-funktioner kan de parametrar som markeras som "valfria" bara utelämnas när inga efterföljande parametrar finns. I till exempel en funktion med fyra parametrar, där de två sista parametrarna markeras som "valfria", kan du utelämna parameter 4 eller parametrarna 3 och 4, men inte utelämna enbart parameter 3.

#### Exempel

Hur stor är den aritmetisk-degressiva dubbla avskrivningen för en viss periodiserad tidsrymd, om anskaffningsvärdet är 35 000 valutaenheter och restvärdet 7 500 valutaenheter? Livslängden är 3 år. Avskrivningen ska beräknas fr.o.m. den 10:e t.o.m. den 20:e perioden.

=VDEGAVSKR(35000;7500;36;10;20;2) = 8603,80 valutaenheter. Avskrivningen under perioden mellan den tionde och den tjugonde perioden är 8 603,80 valutaenheter.

## XIRR

Beräknar internräntan för en lista med betalningar som sker vid olika datum. Beräkningen baseras på 365 dagar per år, där skottår ignoreras.

If the payments take place at regular intervals, use the IRR function.

#### Syntax

XIRR(Values; Dates [; Guess])

Värden och Datum syftar på en serie betalningar och den därmed förknippade serien datumvärden. Det första datumparet anger betalningsplanens start. Alla övriga datumvärden måste vara senare, men behöver inte komma i någon särskild ordning. Värdeserierna måste innehålla minst ett negativt och ett positivt värde (intäkter och insättningar).

Gissning (valfritt) är en uppskattning internräntan som kan anges. Standardvärde är 10%.

This function ignores any text or empty cell within a data range. If you suspect wrong results from this function, look for text in the data ranges. To highlight text contents in a data range, use the value highlighting feature.

#### Exempel

Calculation of the internal rate of return for the following five payments (dates are in ISO 8601 format):

| A | B | C
1 | 2001-01-01 | -10000 | Mottaget
2 | 2001-02-01 | 2000 | Deposited
3 | 2001-03-15 | 2500 |
4 | 2001-05-12 | 5000 |
5 | 2001-08-10 | 1000 |

=XIRR(B1:B5; A1:A5; 0.1) returns 0.1828 or 18.28%.

## XNUVÄRDE

Calculates the capital value (net present value) for a list of payments which take place on different dates. The calculation is based on a 365 days per year basis, ignoring leap years.

If the payments take place at regular intervals, use the NPV function.

#### Syntax

XNUVÄRDE(Ränta; Värden; Datum)

Ränta är den interna räntabiliteten för betalningar.

Värden och Datum syftar på en serie betalningar och den därmed förknippade serien datumvärden. Det första datumparet anger betalningsplanens start. Alla övriga datumvärden måste vara senare, men behöver inte komma i någon särskild ordning. Värdeserierna måste innehålla minst ett negativt och ett positivt värde (intäkter och insättningar).f

#### Exempel

Calculation of the net present value for the above-mentioned five payments for a national internal rate of return of 6%.

=XNUVÄRDE(0,06;B1:B5;A1:A5) returnerar 323,02.

## ÅRSRÄNTA

Beräknar den årliga räntan som blir resultatet när en säkerhet (eller annat objekt) köps till ett investeringsvärde och säljs till ett inlösningsvärde. Ingen ränta betalas.

#### Syntax

INTRATE(Settlement; Maturity; Investment; Redemption [; Basis])

Avräkning är värdepapprets inköpsdatum.

Förfallodag är datumet då värdepappret säljs.

Investering är inköpspriset.

Inlösen är försäljningspriset.

Bas väljs i en lista med alternativ och indikerar hur året ska beräknas.

Bas | Beräkning
--- | ---
0 eller saknas | US-metod (NASD), 12 månader om 30 dagar
1 | exakt antal dagar per månad, exakt antal dagar per år
2 | exakt antal dagar per månad, år har 360 dagar
3 | exakt antal dagar per månad, år har 365 dagar
4 | Europa-metod, 12 månader om 30 dagar

#### Exempel

En tavla köps 1990-01-15 för 1 miljon och säljs 2002-05-05 för 2 miljoner. Basen är daglig beräkning (bas = 3). Vad är den genomsnittliga årliga räntenivån?

=INTRATE("1990-01-15"; "2002-05-05"; 1000000; 2000000; 3) returns 8.12%.

Tillbaka till Finansfunktioner del ett

Tillbaka till Finansfunktioner del två

Functions by Category